Netværksmøde om by-bindingsværk
![Foto: Frilandsmuseet](https://byogland.dk/wp-content/uploads/Nyheder-Skibsklarergaarden-wd-795.jpg)
Istandsættelse af bindingsværk er et kompliceret stykke arbejde med mange aktører. På netværksmødet den 8. november, skal vi høre om forskellige faglige indgangsvinkler til arbejdet med bindingsværk.
Få indblik i ingeniørens, arkitektens og tømrerens arbejde med bindingsværk.
Netværksmødet byder også på en rundvisning. Denne gang er det Helsingør, vi besøger. Per Godtfredsen er vores kyndige guide. Godtfredsen var ansat i Helsingør Kommune i mere end 30 år, hvor en stor del af hans tid blev brugt til at arbejde med byens fredede og bevaringsværdige bygninger.
Sidste tilmelding torsdag den 2. november.
P R O G R A M M E T
09:30 – Dørene åbnes
10:00 – Velkommen: Søren Hossy byder velkommen og giver en kort oriente-ring om netværkets kommende kurser og træstadsseminar i Eksjö
10:15 – Arkitekten: Finn Strabo om arkitektarbejdet i med hjørnehuset på Stengade 20 i Helsingør. Han fortæller om registering og opmåling af de gamlebygninger, og hvilke overraskelser der dukkede op i arbejdet i 1600-tals hus.
11:00 – Ingeniøren: Bo Andersen om ingeniørarbejdet med afstivelse af historisk bindingsværk inden restaureringarbejdet går i gang.
11:30 – Tømreren: Søren H. Rasmussen fortæller om de tømrerfaglige udfordringer og processen med byggeriet
12:00 – Frokost 13:00 – Byen: Arkitekt Per Godtfredsen viser rundt i Helsingør med fokus på byens bindingsværk
14:30 – Pause: Kaffe og kage
15:00 – Ejeren: Henrik Mohr fortæller om sine erfaringer som bygherre for Stengade 20. Hvad har han lært og hvad ville han ønske, han vidste inden restaureringsarbejdet gik i gang
15:30 – Farvel og tak for i dag
Programmet i printvenlig pdf-udgave
Det er ikke længere muligt at tilmelde sig netværksdagen.
Husk også netværkets kurser.
Se hele programmet for kurset den 9. november her
Tilmeld dig kurset her
Nyhedsbrev den 7. september 2017
I vores nyhedsbrev fra 7. september bliver du inviteret med til Italien og en række mange andre arrangementer. Vi giver også vores bud på en række læserbreve, der kan få lokalpolitikernes øjne op for vigtigheden af bygnings- og landskabskulturen i valgkampen.
Er du klar til kommunalvalget
![](https://byogland.dk/wp-content/uploads/royal-slider-formandsmoede-2017-1800x500.jpg)
Der er kommunevalg den 21. november 2017. Mere end 2.000 kandidater søger valg til de 98 kommunalbestyrelser. Ansvaret for landets bevaringsværdige bygninger og kulturmiljøer er kommunernes. Det er dem der, gennem kommune- og lokalplaner, administrerer tilladelser til istandsættelser, tilbygninger og eventuelle nedrivninger. Det er altså de valgte kommunalpolitikere, sammen med de kommunale forvaltninger, der har indflydelse på, hvordan vi forvalter bygningskulturarven.
Der er derfor forskel på, hvordan de enkelte kommuner administrerer og på, hvor megen opmærksom der er omkring de bevaringsværdige bygninger.
Kandidaterne er opstillet enten af et politisk parti eller en borgerliste. Alle ønsker de at blive kendt i offentligheden. Det skal vi udnytte, bl.a. ved at skrive læserbreve i de lokale aviser samt indlæg og kommentarer på de sociale medier, ikke mindst Facebook, hvor alle kandidater vil have deres egen Facebook-side.
Til inspiration har vi nedenfor skrevet en række forslag til læserbreve, som foreningerne frit kan benytte. HUSK at tilpasse læserbrevene til de lokale omstændigheder og forhold. Det gælder om at finde de lokale eksempler og bruge dem som afsæt for læserbrevene. Det er vigtigt, at du bruger læserbrevene aktivt og slutter med at stille direkte spørgsmål til specifikke kandidater. Det vil få de fleste til at svare og dermed er der igangsat en debat om emnet.
Herunder kan du se vores bud på læserbreve, der kan brugs til kommunalvalget
Læserbrev: Værdien af vores by
Læserbrev: Brug for flere bevarende lokalplaner
Læserbrev: Kun til det bedre
Læserbrev: Bygninger på støtten
Læserbrev: Udvikling gennem bevaring
Læserbrev: Gebyr på nedrivning
Læserbrev: Ryd op i gaderne og på torvene
Kom med til Vicenza
Medlemsrejse til Nord Italien den 9. til 14. april 2018.
Vicenza ligger i den Norditalienske region Veneto, midt i mellem Venedig og Verona. Byen ligger i et naturskønt område omkring floden Bacchiglione og i et bakket landskab.
Vicenza adskiller sig betydeligt fra andre byer i Italien, når det kommer til byens arkitektur og kunst. Andrea Palladio, som var en af 1500-tallets største arkitekter i Norditalien, er i høj grad ansvarlig for dette. Han byggede en lang række paladser i Vicenza og villaer i Veneto-regionen, hvoraf den bedst kendte er Villa Rotonda i Vicenza. Det Olympiske Teater i byen er også en stor seværdighed og en del af den arkitektoniske arv i Vicenza, som er anerkendt i hele verden. UNESCO har udpeget byen og en række villaer som verdenskulturarv.
Vicenza byder også på andet end smuk natur og arkitektur. Du vil finde lækre butikker og hyggelige restauranter og cafeer. Byen er kendt for sine guldarbejder og er et vigtigt center for bearbejdning af guld i Europa.
Turen bliver fagligt ledet af kunsthistoriker, mag.art. Grete Thrane som har stor erfaring fra tidligere rejser og praktisk arrangeret af Nyhavns Rejser. Alle besøgene i Palladio villaerne bliver guidet af Grete Thrane.
Rejsens pris er i skrivende stund en ca. pris på kr. 12.000 i delt dobbeltværelse og kr. 14.000 i enkeltværelse.
Max antal deltagere er 25 personer og tilmelding sker efter først til mølle princippet. Tilmelding skal ske i skemaet herunder og senest den 30. september 2017.
Det er ikke længere muligt at melde sig til dette arrangement.
Læs hele rejsebeskrivelsen her.
Nyhedsbrev den 11. juli 2017
I vores nyhedsbrev fra juli efterlyser vi bygninger til et projekt, vi har udviklet sammen med Realdania By & Byg. Du kan også læse om et andet projekt, vi har udviklet sammen med Københavns Museum og så kan du også læse om Landsforeningens anbefalinger angående udlægning af byzonearealer.
Sommerferie 2017
![Fotograf: Camilla Pilegaard](https://byogland.dk/wp-content/uploads/Nyheder_sommerferie2017_795.jpg)
Fotograf Camilla Pilegaard
Landsforeningens sekretariat holder lukket fra den 14. juli til den 8. august.
Vi ønsker jer alle en rigtig god sommer, og glæder os til at komme tilbage og gå i gang med efterårets mange projekter på den anden side af ferien.
Hvis du kommer til at savne os, kan du følge med på facebook og instagram, hvor der løbende bliver opdateret.
Kender du det hus vi leder efter?
![](https://byogland.dk/wp-content/uploads/Nyheder_byens_hus_795.jpg)
Nu løfter vi sløret for et projekt, vi har udviklet i samarbejde med Realdania By & Byg, og vi har brug for din hjælp.
Har du prøvet at gå igennem en dejlig by, hvor husene ligger som fine perler på en snor og gadens sammenhæng er fuldendt, men så ligger der et hus, der skiller sig ud på den dårlige måde, fordi vinduerne er udskiftet, farven er forkert eller taget i den grad trænger til at blive lagt om?
Lige nu leder vi efter den slags utilpassede bygninger til et projekt, der skal demonstrere, hvordan bygninger der skæmmer væsentlige historiske kulturmiljøer, kan sættes i stand så både bygning og miljø løftes.
Vi har brug for din hjælp til at finde de bygninger, som skal være med. Helt præcist leder vi efter bygninger der:
– Er væsentlige for byrummet eller gadeforløbet
– Er beliggende i byer med 4.000-50.000 indbyggere
– Nok ikke er større end 250 kvadratmeter
– Kan erhverves for en pris, der afspejler markedsprisen i området
Du kan udfylde formularen på vores hjemmeside her.
Vi glæder os til at høre fra jer.
Det er ikke længere muligt at indsende forslag til projektet.
Byzonen skal udlægges med forsigtighed
Der skal være liv i byerne og udsyn i landskabet.
Vi skal passe på forskellen på by og land, så det er vigtigt, at byudvikling sker med hensyntagen til, at der er begrænset landskab at tage af og at vores byer skal være levende og tætte. Kommunerne skal være skarpe, når der udlægges nyt areal til byzone og vi opfordrer til at byerne også i fremtide har en klar afgrænsning, en fortætte bykerne og liv på torvet.
Derfor har vi selvfølgelig svaret på høring af udkast til Bekendtgørelse om planlægning for udlægning af nyt byzoneareal.
Kom på kursus og bliv bindingsværkshåndværker
![Foto: Frilandsmuseet](https://byogland.dk/wp-content/uploads/kursus-1_795.jpg)
Vedligeholdelsen af bindingsværksbygninger stiller særlige krav til ejere, rådgivere, byggesagsbehandlere og håndværkere.
Derfor har vi lavet kurser, hvor du kan tilegne dig tværfaglig, grundlæggende viden om både bygningstypen, traditionelle byggematerialer og håndværksmetoder. Du bliver klædt på med tværfagligt overblik og klar til dialog og samarbejde med sagens andre håndværkere og rådgivere. På kurset lærer du om energioptimering og istandsættelse med traditionelle materiale og håndværksfag.
Større viden giver bedre kvalitet og bedre kvalitet sikrer bindingsværket.
Kurset er målrettet håndværkere men også ejere, byggesagsbehandlere, ansatte i byggemarkeder og folk med en interesse i bindingsværk kan få stor udbytte af undervisningen.
Kurset koster 1.500 kr. for medlemmer af Landsforeningen og 2.000 kr. for andre. Der udstedes kursusbevis til medvirkende håndværkere.
Se hele programmet for den 19. september her. Køb din billet her
Se hele programmet for den 9. november her. Køb din billet her
Kurset tilbyde som en del af projektet Netværk for Bindingsværk. Netværk for Bindingsværk laves i samarbejde med Center for Bygningsbevaring, Kunstakademiets Arkitektskole og er støtte af A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond Til Almene Formaal.
Nyhedsbrev den 31. maj 2017
I vores nyhedsbrev fra maj kan du læse om årsmødet i Maribo, hvem der fik Bygningskulturprisen og blive inviteret på tur til Haveforeningen Vennelyst, der har tradition for små sjove huse.
Du kan også læse om, hvorfor Landsforeningen mener, at det er stor fejl, at Folketing og regering har valgt at skære i byfornyelsesmidlerne.
Byfornyelsesmidlerne der forsvandt
![](https://byogland.dk/wp-content/uploads/nedrivning_795.jpg)
Regeringen og Folketinget har besluttet at skære kraftigt i byfornyelsesmidlerne. Det mener Landsforeningen er en dårlig beslutning.
Tal fra Udlændinge-, Integrations og Boligministeriet viser tydeligt, at byfornyelsesmidler motiverer til private investeringer. Når stat og kommune investerer 1 kr. i områdefornyelse, investerer private bygherrer i gennemsnit 3,5 kr. Her starter en god cirkel til glæde for både landsbyer og købstæder med midlerne til byfornyelse.
Landsforeningen har derfor henvendt sig til Folketingets kulturordfører for at få yderligere dialog om, hvordan der kan sættes penge af til fortsat byfornyelse.
Netværk for Bindingsværk – Nyhedsbrev maj 2017
![Foto: Frilandsmuseet](https://byogland.dk/wp-content/uploads/Jess-Heinemann-netvark-bindingsvaerk.jpg)
Vi har lige sendt nyhedsbrev ud i Netværk for Bindingsværk. I det kan du læse om stopleværkskursus i Mariestad, et netværksportræt af Jess Heinemann fra Ærø Kommune og de kommeunde kurser.
Portæt – Jess Heinemann fra Ærø Kommune
![Foto: Frilandsmuseet](https://byogland.dk/wp-content/uploads/Jess-Heinemann-netvark-bindingsvaerk.jpg)
Navn: Jess Heinemann
Organisation: Teknisk Afdeling Ærø Kommune
Erfaring: Har arbejdet som tækkemand inden han blev projektleder
Hvordan fik du interessen for bindingværk?
I 1971 købte jeg mit første bindingsværkhus. Siden har jeg arbejdet som tækkemand i 25 år og lavet stråtage på bindingsværkshuse. Den vej kom jeg meget tæt på bindingsværket og kom til at holde af det.
Nu arbejder jeg ikke med bindingsværk hver dag, men jeg har beskæftiget mig med det løbende siden 1971.
Hvilke bindingsværksprojekter har du gang i lige nu?
Lige nu arbejder jeg med bindingsværk i forbindelse med byfornyelsesmidlerne, som vi deler ud i Ærø Kommune. Vores bygningsforbedringsudvalg har stor fokus på bindingsværk. De har valgt at give 50% i tilskud, hvis det drejer sig om istandsættelse af bindingsværk for at imødekomme de de store udgifter, der er ved istandsættelse af bindingsværk i forhold til murret byggeri. Min rolle er rådgiver og tilskudsgiver.
Vi kan godt mærke, at regeringen har skåret i byfornyelsesmidlerne. Vi har 320.000,- kr. til uddeling med ansøgninger for knapt 800.000,- kr.. Det viser, at ordningen er meget populær, og at den virkelig har en positiv effekt i lokalsamfundet.
Et af de større bindingsværksprojekter, jeg har været med til at gennemføre er restaureringen af to længer på det fredede Søbygård Slot. Bygningerne er fra 1580 og som projektleder var det bl.a. min opgave at stå for, at så meget som muligt af det originale materiale blev bevaret. Det krævede et meget stort registrererings- og opmålingsarbejde inden håndværkerne kunne gå i gang.
En stor del af opgaven som projektleder var at holde udgifterne nede uden af kvaliteten blev svækket. Derfor var jeg til stede sammen med håndværkerne, så spørgsmål hurtigt kunne besvares uden at processen gik i stå. En anden måde vi sikrede, at arbejdet kunne skride frem, var ved at demontere bindingsværket og arbejde inde i en hal, hvor vi var uafhængige af vejret. Vi lavede træarbejdet med moderne maskiner, i stedet for at lave arbejdet i hånden. Jeg mener godt, at man kan modernisere metoderne, uden at de bygningskulturelle værdier går tabt.
Restaureringen blev udført af lokale håndværkere og vi satte som krav, at der skulle være lærlige med, så håndværket ikke dør ud. Jeg synes det gav nogle rigtige gode resultater. På den ene side var det sjovt at se, hvordan lærligene blev interesseret i bindingsværk, og det var også rigtigt positivt, at de lokale håndværkere hyggede sig så godt med hinanden, at de på eget initiativ holdt en grillfest. Det har efterfølgende haft den effekt, at de samarbejder, når de får opgaver ind, der er større end de selv kan klare.
Hvorfor er det vigtigt at vi forsat skal have bindingsværk?
Vi skal have bindingsværk, fordi det er en stor del af vores bygningskultur. Bindingsværkhusene holder i dag. De har holdt siden 1500-tallet og før det, og de kan også holde til fremtiden.
Hvad ser du som bindingsværkets største styrke?
Jeg synes, det er en styrke at bindingsværk kan flyttes. Udviklingsmæssigt var det helt optimalt den gang bygningerne blev flyttet fra landsbyerne og ud på bondens marker.
Den håndværksmæssige kvalitet ved flot bindingsværk er helt sikkert også en stor styrke.
Hvad ser du som bindingsværkets største udfordring?
Der er to udfordringer, som jeg ser det. Den ene er prisen på renovering af bindingsværk og den anden er at skaffe en kompetent tømrer. De to ting kan vi ændrer på, hvis man tillader moderne metoder og stiller krav om lærlinge til de håndværkere, der udfører arbejdet.
Hvordan kan Netværk for Bindingsværk hjælpe dit arbejde?
Netværket hjælper med at sætte fokus på bindingværk og gøre opmærksom på vigtigheden af, at vi passer godt på vores bygningarv.
Netværksmøde i på Frilandsmuseet 18. maj
![Foto: Frilandsmuseet](http://byogland.dk/wp-content/uploads/nyheder_frilandsmuseet_lyngby_795px.jpg)
Netværk For Bindingsværk holder møde på Frilandsmuseet den 18. maj, hvor vi sætter fokus på bindingsværk i Danmarks landsbyer.
Lær mere om bindingsværkets historie og få inspiration til den gode lokalplan for en landsby.
Der er nyt fra de nordiske samarbejdspartnere, en introduktion til De Nordiske Principper, samt en refleksion over hvilke ord, der dækker bindingsværk i en moderne kontekst.
Vi vil desuden bruge tid på at idéudvikle på netværkets fremtid, sådan at det kan blive styrket og være det forum, der er brug for.
Som altid håber vi, at du vil gøre dem i dit netværk, der brænder for bindingsværks bevaring og udvikling opmærksom på arrangementet.
Se hele programmet som pdf her
Det er ikke længere muligt at melde sig til dette arrangement.
Bevaringsforeningen for Silkeborg Kommune kæmper for byens Friluftsbad
![](http://byogland.dk/wp-content/uploads/nyheder_silkeborg_friluftsbad_795px-1.jpg)
Bevaringsforeningen for Silkeborg Kommune kæmper for byens friluftsbad.
Nordvestbadets friluftsbad er lukningstruet. Det er en skam, mener den lokale bevaringsforening, der er gået ind i kampen for at bevare friluftsbadet.
Efter Anden Verdenskrig skød friluftsbade op over alt i Danmark, som følge af fokus på fritiden og den sunde krop. Det kendetegner friluftsbadene, at deres arkitektoniske kvaliteter skal ses i en landskabelig sammenhæng og udformningen på de få andre elementer som vipper, tribuner og soppebassiner, der findes i anlæggene. Det er den enkle hverdagsarkitektur, der er typiske for velfærdsamfundets byggeri.
Bevaringsforeningen for Silkeborg Kommune ser potentialet i byens friluftsbad med den flotte vippe- og udspringstårn og 50 meter bassinet. Foreningens formand Else Marie Lindblom fortæller, at arkitekt Knud Lisbjerg, der har tegnet anlægget, var rundt i hele landet for at finde inspiration. Det ses i det endelige resultat, som er et fint grønt anlæg, der bør sættes i stand og forblive et fristed for Silkeborgs borgere og gæster.
Skal Maribos sidste firlængede Købmandsgård nedrives?
![](http://byogland.dk/wp-content/uploads/nyheder_grandfeldsgaard_795px.jpg)
Foredrag og rundvisning inden borgermøde om nedrivning og ny lokalplan.
Landsforeningen for Bygnings- og Landskabskultur, Bevaringsforeningen By & Land Maribo og Museum Lolland Falster inviterer alle interesserede til foredrag om Granfeldts gård inden borgermødet.
Bevaringens grand old man, Søren Vadstrup fortæller om købmandsgården den 20. april kl. 17:30. Bevaringsforeningen Maribo byder velkommen.
Granfeldts gård ligger midt i Maribo og med have ud til Maribo sø. Det er den sidste af de store købmandsgårde i bindingsværk i Maribo. Kulturarvstyrelsen har udpeget gården som usædvanligt originalt bevaret. Den er 200 år gammel og kan ikke erstattes. Bevaringsværdige bygninger er penge værd og et stort potentiale for byudvikling. De tiltrækker turister og forhøjer salgspriserne for alle naboer og for byen. De er nemme at vedligeholde.
Maribo risikerer at miste 200 år gammel bygning med stort potentiale.
Foredrag og rundvisning den 20. april kl. 17:30. Mødested: Foran Granfeldts gård, Vestergade 13, Maribo.
Kommunens borgermøde afholdes i rådhuskantinen på Maribo gamle rådhus samme dag kl. 18.30.
Alle er velkomne. Deltagelse er gratis.
Arrangører: Landsforeningen for Bygnings- og Landskabskultur, Bevaringsforeningen By & Land Maribo og Museum Lolland-Falster. Kontakt Bevaringsforeningen By & Land Maribo på tlf. 54 78 17 90 eller 70 22 12 90.
Nyhedsbrev den 31. marts 2017
I marts’ nyhedsbrev inviterer vi til årsmøde i Maribo, fortæller en solstrålehistorie fra Hjørring og opfordrer alle til at sætte bygningskulturen på programmet mandag den 2. oktober, når der afholdes arkitekturens dag.
Sæt bygningskulturen på programmet til Arkitekturens Dag
Mandag den 2. oktober 2017 er det Arkitekturens Dag og alle har mulighed for at lave et arrangement og komme med i det officielle program. Det vil vi opfordre jer til at gøre.
Som inspiration og baggrund er juni 2017’s udgave af By & Land et temanummer om bindingsværk. Vi håber, at alle lokalforeninger benytter chancen for at besøge en bindingsværksgård, tage på bindingsværks-byvandring, have workshop hos den lokale tømmer, holde et foredrag om egenes typiske bindingsværkstræk eller hvad I nu kan finde på.
Vi har ekstra udgaver af bladet til uddeling, når i laver arrangementer på Arkitekturens Dag. Skriv til nanna.uhrbrand@byogland.dk for at høre mere.
Det er Arkitektforeningen, der er tovholder på Arkitekturens Dag og de skriver bl.a. på deres hjemmeside: ’Formålet med Arkitekturens dag er at vise omverdenen, hvad danske arkitekter laver, hvad arkitekternes kompetencer kan bruges til, og hvad arkitektur handler om.’ Arkitektur handler også om bygningskultur, traditioner og videreførelse. Derfor skal vi sammen være med at til at sætte bygningskulturen på programmet. Som arrangør på Arkitekturens Dag er I med til at vise den lokale bygningskultur frem og sætte fokus på vores fælles kulturarv.
Læs mere på Arkitektforeningens hjemmeside
Stolpeværk – når træ er byggematerialet
![](https://byogland.dk/wp-content/uploads/stolpevaerk_795.jpg)
Seminar om ’stolpverksbyggande’ i Mariestad i Sverige
den 3.-4. februar 2017
Af Søren Vadstrup
Interessen for at bygge nye træhuse med konstruktioner i massivt træ, samlet med traditionelle træsamlinger, er øget gennem de seneste år – både i Danmark og i resten af Norden + USA, Tyskland og England m.fl.
Derfor havde en flok svenske entusiaster indenfor dette område kaldt til 2-dags Seminar i Mariestad, den 3.-4. februar, hvor den svenske skole for ’højere’ håndværksuddannelse’ har til huse i ’Hantverks-laboratoriet’, der er en afdeling af Göteborgs Universitet, men som også kaldes for ’Da Capo’ (http://craftlab.gu.se/).
Jeg talte omkring 9 deltagere fra Danmark, heraf enkelte gengangere fra vores Netværk for Bindingsværk, ud af de omkring 140 deltagere alt i alt.
Det der var mest interessant ved dette seminar var, at det stort set kun handlede om nybyggeri i træ, og at alle deltagerne beskæftigede sig mest med dette – meget få arbejdede med restaurering og bygningsbevaring. Jeg tror også at jeg var én af de eneste arkitekter. Resten var håndværkere.
Seminaret bestod dels af en række meget spændende foredrag om alt lige fra rekonstruktionen af Shakespeares ’Globe-teater’ – en stråtækt bindingsværksbygning i London, der er rekonstrueret efter arkæologiske udgravninger, over rekonstruktioner af norske stavkirker, beretninger fra decidererede nybygningsprojekter i ’stolpeværk’.
’Stolpværk’ adskiller sig fra dagens gængse træbyggeri i Norden, der foregår som ’regelstomma’ (lægter, planker), samlet med søm- og skruebeslag plus bolte, ved at benytte fuldtømmer i 5 x 5” tømmer (13 x 13 cm), samlet med traditionelle tapsamlinger. Det blev diskuteret om dette ord var det mest dækkende i forhold til rammeværk, korsværk, bindingsværk, reisverk, stavbygg eller timber frame-konstruktioner. Men valget faldt på ’stolpverk’.
Som led i seminaret blev der under mødet bygget et lille ’stolpeværkshus’, samlet af tømmer, hvor hver deltager havde medbragt deres del, fremstillet hjemmefra på forhånd, og samlet på stedet i løbet af få timer. Hvilket viser én af bindingsværket/stolpeværkets kæmpe kvaliteter.
En interessant ting ved seminaret var, at de førende svenske ’stolpeværksbyggere’ var oplært gennem kortere kurser og lignende i USA. Og at det derfor var en engelsk-amerikansk bindingsværks/ stolpeværks-tradition baseret på tapsamlinger, som disse repræsenterede. Dette skyldes at man i 1970-erne i Sverige valgte at uddanne ’multihåndværkere’, tilpasset byggebranchens nybygningsbehov, frem for de traditionelle håndværksfærdigheder, hvorunder mesterlæren også blev nedlagt. Og de klassiske tømmersamlinger var der jo slet ikke brug for mere.
De svenske håndværkeres kendskab til eksempelvis de meget specialiserede træsamlinger, som findes i dansk bindingsværk, f.eks. kæmninger, bladsamlinger og gratninger, er derfor meget lille. Og i forhold til den diskussion, der blev ført på seminaret, om tidsforbruget ved ægte træsamlinger contra sømbeslag og lignende, kunne det netop være en mulighed at effektivisere træsamlingerne, ved at benytte bladsamlinger, kæmninger og gratninger, i stedet for de meget tidskrævende og besværlige tapsamlinger. En diskussion, der er altafgørende for, om der er kunder, der vil bestille bygninger af stolpeværk. For det er jo prisen, og dermed hvor enkelt og hurtigt, man kan udføre træsamlingerne, der er afgørende for en fremtidig succes. Og ikke kun de norske rigmands-projekter, vi blev præsenteret for på seminaret.
På vores sidste møde i Netværk for Bindingsværk i Danmark i Den gamle By, fortalte brandeksperten Anders Bach Vestergaard, at brande i trækonstruktioner udvikler sig først og voldsomst omkring diverse metalbeslag, bolte og skruer, og sidst og minimalt omkring fuldtømmer og ægte træsamlinger. Dette taler jo for, at man af brandmæssige årsager, bør benytte fuldtømmer og træsamlinger frem for tyndere dimensioner, samlet med sømbeslag, i moderne trækonstruktioner, der ønskes mest muligt brandsikre.
De sidste timer på seminaret gik med at stifte ’Foreningen Stolpverk Norden’ – primært med svenske og norske medlemmer i bestyrelsen. Men foreningen er åben for alle i hele Norden. Så det bliver spændende at se, hvad dette udvikler sig til.
I forhold til vores Netværk for Bindingsværk’ er den nye nordiske forening kun et plus, da den som nævnt fortrinsvis beskæftiger sig med nybyggeri i ’stolpverk’ – mens vi mere arbejder med historiske bindingsværksbygninger og bindingsværksmiljøer.
Men det er klart, at vi også skal beskæftige os med nybyggeri i ’bindingsværk’, som jeg i lighed med svenskerne og nordmændene foreslår, at vi kalder for ’stolpeværk’, da vi derved ikke ender i associationer i omverdenen, der mere peger på ’stokroseidyl’ og ’frilandsmuseum’ – end hyper moderne og bæredygtige bygninger af træ. Men i modsætning til det meste moderne byggeri er opført af massivt tømmer i dag, samlet med klassiske træsamlinger, uden sømbeslag.
Årsmøde 2017 i Maribo
![](http://byogland.dk/wp-content/uploads/aarsmoede_17_nyheder.jpg)
Som altid tager vi ud i landet og holder årsmøde. I år er det Maribo, der er vært. Bevaringsforeningen By og Land Maribo har sammensat et spændende program, der byder på domkirkebesøg, vægtertur, besøg i de Lollandske Alper, barok haver og meget andet.
Det bliver et årsmøde som vi kender det med velkomst og byvandring fredag aften, generalforsamling, ledsagertur og foredrag lørdag og afslutningsvis en tur ud i landskabet søndag.
Læs mere om delarrangementerne, priser og det praktiske i programmet her.
Køb billetter her – vær opmærksom på, at drikkevarer ikke er inkl. prisen. Det er ikke længere muligt at tilmelde sig årsmødet.